ביום 14 יולי, 2014, אישרה הכנסת בקריאה שנייה ושלישית את תיקון מס' 39 לחוק הגנת הצרכן אשר נועד לייעל את האכיפה של חוק הגנת הצרכן. התיקון מרחיב את הוראות החוק העוסקות באיסור ניצול מצוקת הצרכן באופן בו האיסור יחול על כל הפעלה של השפעה בלתי הוגנת. כמו כן, נקבעה רשימה סגורה של עשרה נוהגים אשר ייחשבו כנוהגים שיש בהם השפעה בלתי הוגנת ובהם הנוהג אשר אסר על הכנסת מוצרי מזון ושתייה אשר נמכרים בבית העסק עצמו. בנוסף, הוענקו לממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן סמכויות שונות, כגון מתן צווים לאכיפה ואפשרות הטלת עיצום כספי על עוסק שהפר הוראה המנויה בחוק, בסכום שנע בין שבעת אלפים ש"ח לארבעים וחמש אלף ש"ח, בהתאם לזהות המפר, יחיד או תאגיד וכן בהתחשב בחומרת ההפרה. התיקון לחוק ייכנס לתוקפו ביום 1 ינואר, 2015.
פורסם ב אפיק משפטי 158 06.08.2014
אולי יעניין אותך גם
שיק שניתן לביטחון להבטחת תשלום צד ג' יכובד גם אם מושך השיק מצוי בסכסוך עם צד ג'
משפט מסחרי, בנקאות ופיננסים
יישוב סכסוכים
השלום אשקלון: שיק ביטחון הוא שיק על תנאי ועל המתנגד לאכיפתו להראות מהם תנאי העסקה במסגרתה ניתן השטר וגם את העדר זכאותו של מחזיק השיק לפרוע את השטר בשל אי התקיימות התנאי
לא ניתן לטעון 'לא נעשה דבר' כאשר מהותה הבסיסית של הפעולה שנעשתה הובנה
משפט מסחרי, בנקאות ופיננסים
יישוב סכסוכים
מחוזי ת"א: טענת "לא נעשה דבר" היא חריג לעקרון הוודאות החוזית ומתייחסת למצב בו הונע החותם לחשוב כי המסמך הוא בעל מהות בסיסית שונה ממה שהוא לאמיתו של דבר; טענה זו לא תתקבל כאשר מדובר במסמך הנוגע לעסקה מאותו סוג שהחותם חפץ בה, והחותם טעה או הוטעה לגבי פרטי העסקה בלבד.
הסכם מאוחר הגובר על כל הסכם קודם מבטל גם תניית בוררות בהסכם קודם
עסקאות בינלאומיות וישוב סכסוכים בינלאומיים
משפט מסחרי, בנקאות ופיננסים
יישוב סכסוכים
מחוזי ת"א: חוזה נבחן על פי אופיו, כאשר קיימים שני סוגים עיקריים: חוזה סגור בין צדדים מתוחכמים, בו הלשון תהיה הכלי העיקרי לפרשנות, וחוזה פתוח בין צדדים לא מתוחכמים, או-אז ייבחנו כוונת הצדדים והנסיבות
הסכמות ג'נטלמיות וכלליות שנערכו בעל פה לא ייחשבו למחייבות אם לא נכללו בהסכם מאוחר בכתב
משפט מסחרי, בנקאות ופיננסים
יישוב סכסוכים
מחוזי חיפה: כאשר צדדים כרתו ביניהם הסכם מחייב בכתב, חזקה היא כי הסכם זה ממצה את כל ההסכמות אליהן הגיעו